På Genesaretsøens bredder underviste Jesus sine disciple gennem lignelser. Mens Frelseren befandt sig på søen, stilnede han en storm. Jesus demonstrerede sin overlegenhed overfor dæmonerne ved at uddrive dem fra en mand. Under sin tjenestegerning i Kapernaum helbredte han en kvinde med blødninger og oprejste Jairus’ datter fra de døde.
Jesus bruger lignelser til at undervise om Guds rige og stilner derefter en storm
Bed eleverne om at tænke på den værste storm, de har oplevet. Bed nogle elever om kort at beskrive deres oplevelse.
Hvordan er livets udfordringer som en storm?
Skriv følgende ord på tavlen (efterlad plads under hvert ord): Fysisk, åndeligt, mentalt, socialt. Stil følgende spørgsmål, som det passer til hvert ord på tavlen:
Hvad er eksempler på fysiske (eller åndelige, mentale eller sociale) storme, som unge oplever? (Skriv deres svar under de rigtige ord på tavlen).
Bed eleverne om at læse Markus 4-5 og se efter principper, der kan hjælpe dem, når de oplever livets storme.
Sammenfat Markus 4:1-34 ved at forklare, at mens Frelseren befandt sig på Genesaretsøens bredder, fortalte han flere lignelser til folk.
Bed nogle om skiftevis at læse højt fra Markus 4:35-38. Bed klassen om at følge med og se efter de udfordringer, som disciplene oplever, mens de krydser Genesaret Sø.
Hvilket problem opstod der, mens Frelseren og hans disciple krydsede Genesaretsøen?
Forklar, at Genesaret Sø er 210 meter under havoverfladen med bjerge på tre sider. Til tider fyger kolde, tørre vinde ned ad bjergene og rammer varm, fugtig luft over Genesaretsøen og skaber pludselige, intense storme – nogle gange på få minutter – med store bølger på denne relativ lille vandflade.
Billede
Genesaret Sø og Arbel-bjerget
Genesaretsøen og Arbel-bjerget
Hvordan påvirkede stormen båden?
Hvilke tanker og følelser ville I have, hvis I sad i båden under disse forhold?
Hvem søgte disciplene hjælp fra på dette frygtelige tidspunkt? Hvad bad de Frelseren om?
Hvordan kan vi blive fristet til at reagere som Jesu disciple under vore egne storme i livet?
Bed en elev om at læse Markus 4:39 højt. Bed klassen følge med og se efter, hvordan Frelseren reagerede på disciplenes bøn om hjælp. Lad dem fortælle, hvad de har fundet frem til. Du kan foreslå, at de markerer udtrykket »Ti stille, hold inde« (v. 39).
Hvad kan Herren gøre for os, hvis vi søger hans hjælp i tider med problemer eller frygt? (Når de svarer, skriver du følgende princip på tavlen: Hvis vi søger Herrens hjælp i tider med problemer eller frygt, vil han give os fred).
Hvordan kan vi søge Herrens hjælp i tider med problemer eller frygt? (Vi kan bede til vor himmelske Fader i Jesu Kristi navn. Vore bønner bliver måske ikke besvaret på den måde, vi forventer. Men vi bliver velsignet med fred, når vi søger Herrens hjælp).
Bed en elev om at læse Markus 4:40-41 højt. Bed klassen om at følge med og se det, disciplene spurgte om angående Jesus.
Hvordan ville I have besvaret deres spørgsmål i vers 41, hvis I havde været sammen med disciplene?
Hvordan kan en forståelse af »hvem [Jesus] dog er« (v. 41) styrke vores tro og få os til at søge hans hjælp i tider med problemer eller frygt?
Hvis muligt kan du bede eleverne om at læse ordene til salmen »Mester, se uvejret truer« (Salmer og sange, nr. 54). Påpeg, at Jesus Kristus har magten til at stilne ikke blot fysiske storme, men også hjertets personlige storme.
Bed nogle elever om at fortælle om et tidspunkt, hvor de søgte Herrens fred under en af livets storme, og hvor han formindskede deres frygt og trøstede dem.
Du kan bede dem om at skrive i deres skriftstudiebog, hvad de kan gøre for at søge Herrens hjælp med deres udfordringer.
Jesus helbreder en mand ved at uddrive hans dæmoner
Sammenfat Markus 5:1-18 ved at forklare, at Jesus helbredte en mand, der var besat af mange »urene« eller onde ånder. Da disse urene ånder var blevet drevet ud af manden, fór de ind i en flok svin, som derpå styrtede ud over en skrænt og ned i søen. Manden ønskede at komme med om bord på båden, hvor Jesus var.
Bed en elev om at læse Markus 5:19-20 højt. Bed resten af klassen om at følge med og se, hvad Frelseren rådede manden til at gøre.
Hvad rådede Frelseren manden til at gøre?
Hvordan reagerede han?
Hvilket princip kan vi lære af denne beretning om, hvad vi kan gøre, når vi oplever Frelserens kraft i vores liv? (Hjælp dem med at finde frem til følgende princip: Når vi oplever Frelserens kraft i vores liv, kan vi bære vidnesbyrd for andre om hans velsignelser og omsorg).
Bed eleverne om at tænke på, hvordan de kan hjælpe andre ved at bære vidnesbyrd om Frelserens velsignelser og omsorg.
Jesus helbreder en kvinde med blødninger og oprejser Jairus’ datter fra de døde
Bed en elev om at læse følgende beretning af ældste Shayne M. Bowen fra De Halvfjerds højt:
Billede
Ældste Shayne M. Bowen
»Den 4. februar 1990 blev vores tredje søn og sjette barn født. Vi gav ham navnet Tyson …
Da Tyson var otte måneder, slugte han et stykke kridt, som han havde fundet på tæppet. Kridtet satte sig fast i Tysons hals, og han holdt op med at trække vejret. Hans storebror bar Tyson ovenpå, mens han panisk råbte: ›Babyen trækker ikke vejret. Babyen trækker ikke vejret.‹ Vi begyndte at give ham hjertemassage og ringede 112.
Ambulancefolkene kom og kørte hurtigt Tyson på hospitalet. I venteværelset fortsatte vi i inderlig bøn, hvor vi bønfaldt Gud om et mirakel. Efter, hvad der syntes som en evighed, kom lægen ud i venteværelset og sagde: ›Jeg er ked af det. Der er ikke mere, vi kan gøre. Tag al den tid, I skal bruge.‹ Så gik hun« (»For jeg lever, og I skal leve«,Liahona, nov. 2012, s. 16).
Hvad ville I tænke eller gøre på det tidspunkt, hvis Tyson var jeres bror?
Hvordan kan en oplevelse som denne prøve vores tro?
Bed en elev om at læse Markus 5:21-24 højt. Bed klassen om at følge med og se, hvordan en forstander ved navn Jairus oplevede en lignende udfordring, som kan have prøvet hans tro.
Hvorfor søgte Jairus Frelserens hjælp?
Bed en elev om at læse Markus 5:25-26 højt, og lad klassen se, hvem der ellers have brug for Frelserens hjælp.
Forklar, at selv om Det Nye Testamentes beretninger ikke forklarer, hvad kvindens »blødninger« var (v. 25), så ved vi, at det for hende var bekymrende. Desuden var en person med blødninger anset som uren ifølge moseloven (se 3 Mos 15:19-33). Det betød muligvis, at denne kvinde blev fremmedgjort og ekskluderet i de 12 år, hun led af sygdommen. Den desperation, hun følte i sin situation, var tydelig ved det faktum, at hun »havde … brugt alt, hvad hun ejede« (Mark 5:26), for at lægerne kunne helbrede hende.
Bed flere elever om at skiftes til at læse højt fra Markus 5:27-34. Bed klassen om at følge med og lægge mærke til, hvad denne kvinde gjorde for at få Frelserens hjælp.
Hvad gjorde denne kvinde for at vise sin tro på Jesus Kristus? (Du kan forklare, at vendingen »kom fra skaren bagfra« (v. 27) henviser til hendes kamp for at komme igennem folkemængden, som omringede Frelseren).
Hvad kan vi lære af denne beretning om, hvad vi skal gøre, hvis vi ønsker at blive helbredt? (Hjælp dem med at finde frem til følgende princip: Hvis vi viser vores tro på Jesus Kristus gennem vore bestræbelser på at komme til ham, kan han gøre os hele).
Påpeg, at blive hel fra enhver skavank gennem tro på Jesus Kristus ikke kun afhænger af vore egne bestræbelser på at komme til ham, men også på Guds timing og vilje.
Bed eleverne om at læse Markus 5:35-36 for sig selv og se efter budskabet, som Jairus fik, da Frelseren stoppede for at hjælpe denne kvinde.
Hvad fik Jairus at vide?
Hvis I havde været i Jairus’ situation, hvilke tanker eller følelser ville I da have haft på det tidspunkt?
Bed en elev om at læse Markus 5:36 højt, og bed klassen om at se, hvad Frelseren sagde til Jairus.
Hvad sagde Frelseren, som kan have styrket Jairus’ tro?
For at fremhæve det, vi lærer om tro af denne beretning, skal du skrive følgende sandhed på tavlen: Når vi udøver tro på Jesus Kristus, kræver det, at vi fortsat tror på ham selv i tider med uvished.
Hvordan kan vi anvende dette princip i vores liv?
Bed nogle elever om at skiftes til at læse højt fra Markus 5:37-43. Bed klassen om at følge med og se, hvad der skete med Jairus’ datter.
Hvilket mirakel udførte Frelseren?
Du kan bære vidnesbyrd om Frelserens magt til at velsigne og helbrede os. Påpeg, at Frelseren til tider stilner stormene i vores liv ved at fjerne de problemer eller den frygt, som vi oplever. På andre tidspunkter fjerner han ikke vores prøvelse, som illustreret i ældste Bowens beretning om sin søns død. Men når vi udøver tro på Jesus Kristus, giver han os fred, mens vi gennemgår vore udfordringer.
Hjælp eleverne med at forstå, hvordan vi kan fastholde troen uanset resultatet af vore personlige storme ved at læse ældste Bowens vidnesbyrd. Bed dem om at lytte efter, hvordan han var i stand til at fastholde sin tro, selv efter hans søn døde.
Billede
Ældste Shayne M. Bowen
»Da jeg følte, at skylden, vreden og selvmedlidenheden forsøgte at opsluge mig, bad jeg til, at mit hjerte måtte forandre sig. Gennem meget personlige, hellige oplevelser gav Herren mig et nyt hjerte, og selv om det stadig var meget ensomt og smertefuldt, fik jeg en helt ny indstilling. Det blev mig givet at vide, at jeg ikke var blevet berøvet, men at der derimod ventede mig en større velsignelse, hvis jeg viste mig trofast …
Jeg vidner om … at ›når vi forlader os på Jesu Kristi forsoning, kan han hjælpe os til at udholde vore trængsler, sygdom og smerte. Vi kan blive fyldt med glæde, fred og trøst. Alt, hvad der virker urimeligt ved livet, kan blive gjort godt igen ved Jesu Kristi forsoning‹ (Forkynd mit evangelium, 2005, s. 51)« (»For jeg lever, og I skal leve«, s. 16-17).
Hvornår har I, eller en I kender, fastholdt troen på Jesus ligesom Jairus i en tid med uvished? Hvilke velsignelser blev resultatet?
Du kan bede eleverne om at bære vidnesbyrd om sandhederne i denne lektion.
Præsident Howard W. Hunter nævnte nogle vigtige sandheder om Markus’ beretning om Frelseren, der stilnede stormen på Genesaret Sø:
»Vi har alle været vidne til sådanne storme i vores liv. Et par af dem kan have været voldsomme og frygtindgydende og potentielt ødelæggende … Vi har alle personligt, i familien, i samfundet, i vores land og oven i købet i Kirken haft sådanne storme, som på en eller anden måde har fået os til at spørge: ›Mester, er du ligeglad med, at vi går under?‹ Og på en eller anden måde har vi altid i stilheden efter stormen hørt: ›Hvorfor er I så bange? Hvorfor har I ingen tro?‹
Ingen af os bryder sig om at tænke på, at vi ingen tro har, men jeg formoder, at Herrens milde irettesættelse her i høj grad er velfortjent. Den store Jahve, som vi siger, at vi stoler på, og hvis navn vi har påtaget os, har sagt: ›Der skal være en hvælving i vandene; den skal skille vandene!‹ (1 Mos 1:6). Og det var også ham, der sagde: ›Vandet under himlen skal samle sig på ét sted, så det tørre land kommer til syne!‹ (1 Mos 1:9). Det var desuden også ham, der delte Det Røde Hav, så israelitterne kunne gå tørskoede over (se 2 Mos 14:21-22). Det bør bestemt ikke være nogen overraskelse for os, at han kan befale over nogle få elementer, som rasede på Galilæas Sø. Og vores tro bør minde os om, at han kan stilne stormene i vores liv« (»Mester, se uvejret truer«, Den danske Stjerne, oktoberkonferencen 1984, s. 26-27).
I nogle oversættelser af Markus 5:30 står der, at »kraft« udgik fra Jesus Kristus, da kvinden blev helbredt. I den originale græske tekst af Det Nye Testamente er ordet kraftdynamis, som betyder »kraft« eller »styrke«.
En sandhed fra Markus 4-5 er, at tro og frygt er modsætninger. I både Markus 4:40 og i Markus 5:36 formanede Frelseren dem, han underviste, om at erstatte deres frygt med tro på ham. Disse beretninger efterlader os med en mægtig lektion i at have tro på Jesus Kristus og ikke træffe beslutninger på baggrund af vores frygt.
I et foredrag til religionslærere sagde ældste Jeffrey R. Holland fra De Tolv Apostles Kvorum til elever og lærere: »Frygt ikke, tro kun.« Han opfordrede os til at have fuldstændig tillid til Gud og med overbevisning sige, at Jesu Kristi evangelium er »det sikreste, mest urokkelige, mest pålidelige og den mest berigende sandhed på jorden og i himlen for tid og al evighed.« Han vidnede om, at frygt, tvivl og angst kan overvindes, når vi fokuserer på disse »majestætiske, evige og primære sandheder, der er så centrale for storheden af hele evangeliets budskab« – som frelsesplanen, Jesu Kristi forsoning, det første syn, præstedømmets gengivelse og Mormons Bog – og ikke tilsidesætte eller afvise hele sandheden til fordel for »en besættelse af anden-, tredje- eller fjerderangs puslespilsstykker af helheden« (se »Frygt ikke, tro kun«, En aften med ældste Jeffrey R. Holland, 6. feb. 2015, lds.org/broadcasts).
Ældste Neil L. Andersen fra De Tolv Apostles Kvorum har også belært os om at overvinde vores frygt gennem tro på Herren:
»Udfordringer, vanskeligheder, spørgsmål, tvivl – de er en del af jordelivet. Men vi er ikke alene. Som Herren Jesu Kristi disciple har vi enorme, åndelige reservoirer af lys og sandhed til rådighed. Frygt og tro kan ikke eksistere i vores hjerte på samme tid. På vore vanskelige dage vælger vi troens vej. Jesus sagde: ›Frygt ikke, tro kun!‹ (Mark 5:36)« (»I ved tilstrækkeligt«,Liahona, nov. 2008, s. 14).